![«Tankimees» peatamas Hiina rahvavabastusarmeed Pekingis aastal 1989.](http://f10.pmo.ee/9vPwyo8BrHBkDojW7uf7zeSWxpY=/1442x0/filters:focal(0x0:0x0):format(webp)/nginx/o/2024/06/03/16119641t1h5693.jpg)
Kui Hiina 1989. aastal demokraatiameelsed protestid veriselt maha surus, tekitas ta suhetes Läänega sügava ja kaugeleulatuva kriisi. Massimõrva 35. aastapäeval seisab Peking silmitsi samalaadse rahvusvahelise tagasilöögiga.
Kui Hiina 1989. aastal demokraatiameelsed protestid veriselt maha surus, tekitas ta suhetes Läänega sügava ja kaugeleulatuva kriisi. Massimõrva 35. aastapäeval seisab Peking silmitsi samalaadse rahvusvahelise tagasilöögiga.
Seekord pole pahameele põhjuseks püssilasud, vaid segu agressiivsest tööstuspoliitikast ja sõjakusest naabrite vastu, lisaks millele piirab Xi Jinpingi riiklik julgeolekupoliitika isikuvabadusi kodumaal ning pingestab rahvusvahelist olukorda.
Aastal 1989 oli Hiina vaene ja võrdlemisi alaarenenud, nüüd aga võimsa armee ja jõulise diplomaatilise haardega majandushiiglane – täis tahtmist end maailmaareenil maksma panna.